#
Lietuvos aneksija

1. ## Rinkimai į "liaudies seimą" kaip priemonė Lietuvos aneksijai paruošti.

Paskelbtas "liaudies seimo" rinkimų įstatymas neatitiko Lietuvos įstatymų, pagal kuriuos nuo rinkimų paskelbimo iki rinkimų turėjo praeiti 2 mėnesiai. Nedemokratinis rinkimų įstatymas nustatė, kad balsuoti privalėjo visi (§ 24), pase bus daromos atžymos (§ 35), kandidatai keliami tik "darbo žmonių" susirinkimuose. Be to, nebuvo sudaryti rinkėjų sąrašai. Siekiant pridengti LKP, buvo įkurta fiktyvi "Lietuvos darbo liaudies sąjunga", kuri vienintelė oficialiai dalyvavo rinkimuose.
Pateiktoji "Darbo liaudies sąjungos rinkiminė platforma" skelbė mokesčių ir įsiskolinimų likvidavimą ūkininkams, didesnį atlyginimą ir geras darbo sąlygas darbininkams, nemokamą socialinį aprūpinimą, gydymo ir švietimo plėtrą ir pan. Bet nebuvo skelbiama, kad bus pakeista santvarka ir Lietuva prijungta prie SSRS. Prieš rinkimus buvo griebtasi suėmimų, represijų.
Autoritarinis režimas Lietuvoje nesukūrė pilietinės visuomenės ir tai buvo priežastis, kodėl nemažai Lietuvos gyventojų atėjo į rinkimus. Naujausiais tyrinėjimų duomenimis, yra nustatyta, kad atėjo į rinkimus 85,2 % visų rinkėjų. Už bent vieną kandidatą balsavo 55 % visų atėjusių į rinkimus. Už kiekvieną kandidatą buvo balsuojama atskirai ir išrinktas galėjo būti tik tas, kuris gavo daugiau nei 50 % rinkėjų balsų. Absoliuti kandidatų dauguma nebuvo išrinkti pagal rinkimų įstatymo nuostatas, bet buvo paskelbti išrinktais. Rinkimų rezultatai buvo suklastoti.

- ## "Liaudies seimo" vieta Lietuvos aneksavime.

Po "liaudies seimo" rinkimų prasidėjo pagrindinis krašto aneksavimo etapas. Sovietų Sąjungos atstovams paruošus planą bei vadovaujant, aneksijos organizacinį darbą atliko Lietuvos komunistai. Seimo darbas buvo organizuotas pažeidžiant bet kokias nutarimų priėmimo taisykles bei tikslingai siekiant, kad niekas negalėtų pasipriešinti aneksavimo planui. Sukurta balsavimo sistema, kurioje priimant nutarimus balsų niekas neskaičiavo. Įstatymų projektų niekas nesvarstė komisijose, o priimti juos buvo galima tik trečiuoju skaitymu. Valstybės santvarkos ir šalies suverenumo pakeitimo teisės seimas neturėjo. Pagal 1938 m. konstituciją ,,suverenumas nepavedamas seimui neturi teisinės galios spręsti pačios valstybės likimo".
Liepos 21 d. buvo svarstytas valstybės santvarkos ir įjungimo į SSRS klausimas. "Liaudies seimo" nutarimai buvo inspiruojami Sovietų Sąjungos. Tai buvo padaryta laužant seimo procedūrą, pažeidžiant Lietuvos konstituciją. "Liaudies seimas" likvidavo Lietuvos valstybingumą. Pradėtas spartus Lietuvos politinio ir ekonominio gyvenimo keitimas. Lietuvos sovietizacija vyko dar Lietuvai netapus Sovietų Sąjungos dalimi. LKP, kurios veikla buvo nukreita prieš šalies valstybingumą, suvaidino Sovietų Sąjungos planų pagrindinės vykdytojos vaidmenį.
Galutinė aneksija įvykdyta 1940 m. rugpjūčio 3 d. kai Maskvoje vykusi SSRS Aukščiausiosios Tarybos sesija nutarė prijungti Lietuvą prie SSRS.
Vaizdinė medžiaga iš įvykio vietos
TSRS užsienio reikalų liaudies komisaro pavaduotojas Vladimiras Dekanozovas su Liaudies seimo delegacijos nariais TSRS Aukščiausiosios Tarybos VII sesijos metu Maskvoje, Kremliaus Georgijaus saleje. Pirmoje eileje iš kairės: 2-as Liudas Gira, 3-ias komunistas Pranas Zibertas, 5-as einantis Prezidento pareigas Justas Paleckis, 6-as Vladimiras Dekanozovas, 8-as Liaudies vyriausybės krašto apsaugos ministras Vincas Vitkauskas; antroje eilėje iš kairės: 1-as Darbo rūmų pirmininkas Motiejus Šumauskas, 4-as LKP CK Sekretoriato narys Icikas Šmuelis Meskupas, 5-as Petras Cvirka, 7-as Liaudies vyriausybės švietimo ministras Antanas Venclova, 8-as Liaudies vyriausybės igaliotinis Vilniaus miestui ir kraštui ministro teisėmis Karolis Didžiulis, 9-a Salomėja Nėris, 12-as LKP CK pirmasis sekretorius, Valstybės saugumo departamento direktorius Antanas Sniečkus, 14-as Kostas Korsakas ir kiti.

Teklė Juraškaitė