# Susipažinkime...
EKOSISTEMA

Kiekviena bendrija gyvena ją supančioje negyvojoje apilinkoje. Ežero organizmams tokia terpė yra vanduo, miško gyvybei - oras ir dirva. Kai keičiasi terpė, priversta keistis ir bendrija. Bendriją sudarantys organizmai ir juos supanti negyvoji aplinka yra labai susiję tarpusavyje ir sudaro visumą, vadinamą ekologine sistema arba tiesiog ekosistema. Organizmų tarpusavio santykius ir ryšius su negyvąja gamta tiria ekologija.

Svarbiausi ryšiai tarp ekosistemos organizmų - mitybiniai. Visi ekosistemos gyvi organizmai pagal tai, kaip jie apsirūpina maistu, skirstomi į gamintojus ir vartotojus. Gamintojai - tai autotrofai, jie patys gaminasi organines maisto medžiagas ir jomis aprūpina visą bendriją. Svarbiausieji gamintojai - fotosintezę vykdantys žalieji augalai ir dumbliai. Vartotojai, arba heterotrofai, nesugeba patys pasigaminti sau maisto ir minta kitų organizmų pagamintomis organinėmis medžiagomis. Tačiau vartotojai pagal vartojamas organines maisto medžiagas irgi skiriasi. Vieni minta kitais gyvais organizmais, kiti - negyva, mirusia organine medžiaga. Pirmuosius vadiname gyvėdžiais, o antruosius - skaidytojais. Dauguma gyvėdžių yra gyvūnai, kurių vieni minta augalais - augalėdžiai, kiti - įvairiais kitais gyvūnais - plėšrūnai. Gyvūnai, kurie minta ir augalais, ir gyvūnais, vadinami visaėdžiais (pavyzdžiui, smilginis strazdas). Gyvėdžiams priklauso taip pat ir ligas sukeliantys gyvūnai bei mikroorganizmai, parazituojantys kituose gyvuose organizmuose ar ant jų. Tai įvairūs parazitai.

Skaidytojai - tai daugiausiai mikroorganizmai (puvimo bakterijos, grybai), bet tarp jų gali būti ir gyvūnų (sliekai, vabzdžių lervos, maitvabaliai). Visi skaidytojai, misdami negyva organine medžiaga (nuokritomis, žuvusių organizmų liekanomis), ilgainiui ja suskaido iki neorganinių medžiagų, kurias vėl gali vartoti gamintojai - augalai.

© 2011 Karolina Untulytė